2 miljoner till...
![Personbild](/images/18.4a0ca8b9157fc9e04972155/1477769502038/(2)%20credit-squeeze-522549_1280.jpg)
Den största utmaningen för alla politiker är att formulera problemet på ett sånt sätt att det tillåter sig att lösas. I Vimmerby är vi överens om problemet men varken om frågeställningen eller lösningen. Detta inlägg är det tredje i en serie inför folkomröstningen där vi åter pekar på att det finns seriösa besparingsalternativ när man röstar B!
Det är så fel att grundskolan ska behöva stå för notan när det egentligen är andra områden som kostar mer än de borde. Majoriteten ropar om att SKL:s rapport visar att våra kostnader är för höga. Men just den rapporten visar också att Vimmerbys grundskolor REDAN KOSTAR MINDRE än de i jämförbara kommuner. Förskola och gymnasium är däremot exempel på områden där vi i Vimmerby spenderar mer pengar än vad andra gör, men där kommunen verkligen sticker ut är inom socialens individ och familjeomsorg.
Bryter man sedan ytterligare ner rapporten och tittar på vilka områden BUN är dyrare så finner man att det är kosten och övrigt. Vad är då övrigt? Jo, det är en post för alla kostnader inom kommunen som har en övergripande kommunnytta. Hit hör t.ex. kommunledning, central administration, juridik, arkiv m,m. Dessa kostnader kallas gemensamt för overheadkostnader. 2013 var kommunens overheadkostnader 42,3 miljoner, 2014 76,2 miljoner. En ökning med 33.9 miljoner!
Förskoleteamet är en icke lagstadgad verksamhet som visserligen är väldigt bra och trevlig att ha men som vi under en tid absolut kan vara utan. Konsekvensen blir någon extra stängningsdag för barnen då en förälder får stanna hemma med föräldrapenning med sina barn istället för att arbeta. Det kan knappast vara en särskilt allvarlig konsekvens. Och för de enstaka som absolut inte kan avstå arbete så tillgodoser kommunen barnens behov av omsorg på en annan förskola. Förskoleteamet kostar 1,5 miljoner varje år.
Grundskolan är ju redan relativt billig men vi har också pratat mycket om en ”samlad skoldag” som införts i olika landsbygdskommuner i Sverige. Skoldagen planeras så att skolskjutsarna minskas genom att tidpunkten för skoldagens start är olika på olika skolor samt att man fördelar skoldagen så att endast en skolskjuts går på eftermiddagen istället för som nu då det går en skjuts kl 13 och en kl 14. Vinsterna är flera. Genom att skoldagens innehåll planeras så att skolskjutsarna optimeras så kan man på detta sätt få en mer kvalitativ fritidsverksamhet i mindre grupper och ett bättre nyttjande av legitimerade lärare. Målet är att höja den pedagogiska kvalitén i alla skolor. Samlad skoldag leder till ett mer effektivt nyttjande av kommunens resurser och möjliggör också tid för daglig fysisk aktivitet och läxhjälp redan under skoltid. Förutom de praktiskt positiva konsekvenserna så är vår fulla övertygelse att det skulle spara kommunen minst 0,5 miljoner varje år. Vill man prova lite försiktigare så kan Samlad skoldag till en början införas på försök på våra ytterskolor.
Det är vår fulla övertygelse att det majoriteten tror sig spara på skolnedläggningarna inte kommer att infrias. Det kanske blir en besparing för barn och utbildning men inte för kommunen. Om majoriteten genomför sitt förslag på skolnedläggningar kommer vi om ett år få höra att vi måste lägga ner förskolorna också för att de är för dyra, då vi måste betala hyra för skolmatsalarna inne i skolorna.Men med våra förslag ovan så har vi sparat 2 miljoner till...
Peter Karlsson
Centerpartiet i Vimmerby